![](/sites/default/files/styles/narrow_content_width/public/media/image_bank/LipukkeetLaatikkoon_0.jpg?itok=66fuFku5)
Aluevaalien ehdokkaista joka kolmas on kunnanvaltuutettu
![](/sites/default/files/styles/narrow_content_width/public/media/image_bank/LipukkeetLaatikkoon_0.jpg?itok=66fuFku5)
Kesäkuun kuntavaaleissa valituista valtuutetuista 38 prosenttia on ehdolla aluevaaleissa. Sen sijaan kaikista aluevaaliehdokkaista kunnanvaltuutettujen osuus on noin 32 prosenttia. Tämä tarkoittaa sitä, että joka kolmas aluevaalien ehdokas on istuva kunnanvaltuutettu.
Kaikista kunnista on vähintään yksi ehdokas aluevaaleihin. Määrät kuitenkin vaihtelevat merkittävästi yhden ehdokkaan kunnista jopa 400 ehdokkaan kuntiin. Ääripäitä edustavat Merijärvi, jossa on yksi ehdokas ja Vantaa, jossa on kaikkiaan 407 aluevaaliehdokasta.
Jokaisesta kunnasta ei ole ehdolla kunnanvaltuutettuina toimivia. Kuntien välillä onkin merkittäviä eroja siinä, kuinka moni istuva kunnanvaltuutettu on lähtenyt ehdokkaaksi.
”Pohjois-Pohjanmaalla sijaitsevassa Merijärven kunnassa ja varsinaissuomalaisessa Pyhärannan kunnassa ei ole yhtään kunnanvaltuutettua ehdolla aluevaaleissa. Toisaalta kaikkiaan 51 kunnassa aluevaltuustoon pyrkii yli puolet kunnanvaltuutetuista”, Kuntaliiton tutkimuspäällikkö Marianne Pekola-Sjöblom kertoo.
Lukumääräisesti eniten kunnanvaltuutettuja on ehdolla Espoossa, jossa 64 valtuutettua on ehdokkaina. Suhteellisesti eniten kunnanvaltuutettuja on sen sijaan ehdolla Kajaanissa, jossa peräti 92 prosenttia valtuutetuista on ehdokkaina aluevaaleissa.
Kuntien puheenjohtajistosta lähes puolet pyrkii aluevaltuustoon
Kuntien puheenjohtajistosta kaikkiaan 45 prosenttia on ehdolla aluevaaleissa. Valtuustojen puheenjohtajista puolet on pyrkimässä aluevaltuustoon, hallitusten puheenjohtajista 48 prosenttia.
Kunnassa päätoimisina tai osa-aikaisina puheenjohtajina toimivista 74 prosenttia pyrkii myös aluevaltuustoon. Mukana on neljä pormestaria (Tampere, Pirkkala, Tuusula ja Puolanka), kahdeksan apulaispormestaria sekä viisi päätoimista hallituksen puheenjohtajaa (Espoo, Kotka, Kuopio, Lahti ja Oulu).
Alueellinen vaihtelu on hyvin suurta. Valtuustojen ja hallitusten puheenjohtajistoista kattavimmin on asetuttu aluevaaliehdokkaaksi Kainuun hyvinvointialueella (71 prosenttia) ja vähäisimmässä määrin Pohjois-Pohjanmaalla (29 prosenttia).
Yli sata ehdokasta hakee kolmen tason edustusta
Tulevissa aluevaaleissa on yhteensä 10 584 ehdokasta 21 hyvinvointialueella. Yhtä aluevaltuuston paikkaa kohden on siis noin 8 ehdokasta. Edellisissä kuntavaaleissa oli noin 4 ehdokasta yhtä kunnanvaltuutetun paikkaa kohden ja eduskuntavaaleissa puolestaan 12.
Aluevaltuustoon on ehdolla 111 kansanedustajaa. Helsingin ulkopuolella asuvista kansanedustajista jopa 63 prosenttia on ehdolla aluevaaleissa.
”Yli sata ehdokasta hakee näissä vaaleissa kolmen tason edustusta. He ovat tällä hetkellä istuvia kansanedustajia ja kunnanvaltuutettuja, jotka ovat ehdolla nyt myös aluevaltuustoon. Tässä joukossa on myös kuusi ministeriä sekä 36 kuntansa valtuuston tai hallituksen puheenjohtajistossa toimivaa. Viisi heistä toimii lisäksi hallituksen puheenjohtajana ja 14 valtuuston puheenjohtajana ”, Pekola-Sjöblom kertoo.
Oikaisu 11.1.2022: Kuntien puheenjohtajistosta kertovaa otsikkoa täsmennetty.
Kuntaliiton asiantuntijat, jotka voivat kertoa lisää
![Marianne Pekola-Sjöblom Marianne Pekola-Sjöblom](/sites/default/files/styles/medium_cropped/public/media/profile_pictures/Pekolma.jpeg?itok=6WDtDcbE)
+358 9 771 2504, +358 50 337 5634
Vastuualueet
- Kuntaliiton tutkimustoiminta ja tutkimusohjelmat
- kuntademokratia- ja johtamistutkimukset
- kuntavaalit
- kuntajohtajaverkosto Ryhmä44, koko- ja osa-aikaisten puheenjohtajien verkosto
5.8.2024
Blogiteksti
Lainsäädännön keventäminen ei heikennä varhaiskasvatusta
31.7.2024
Blogiteksti
Lunastuslain uudistukselle on vaihtoehtoja
3.7.2024
Blogiteksti
Mitä valtionosuusuudistukselta voi ja mitä siltä ei kannata odottaa?
1.7.2024
Blogiteksti