![koulu](/sites/default/files/styles/narrow_content_width/public/media/image_bank/Lukio%202016%20%2818%29.jpg?itok=xkH_ejVe)
Kuntaliitto kehysriihestä: Kuntatalous saavuttaa tavoitteensa – valtionosuusrahoituksen riittävyys ja kuntien supistuva rooli työllisyystalkoissa päähuolina
![koulu](/sites/default/files/styles/narrow_content_width/public/media/image_bank/Lukio%202016%20%2818%29.jpg?itok=xkH_ejVe)
Kuntaliitto pitää tervetulleina kehysriihen toimia työllisyyden edistämiseksi ja kohtaanto-ongelmien lievittämiseksi. Pettymys on, että vieläkään ei ole varmuutta siitä, voivatko esimerkiksi Tampereen ja Turun seutujen erinomaisia työllistämistuloksia saavuttaneet kuntaperusteiset kokeilut jatkua.
- Kokeilujen lopettaminen aiheuttaa turhan hallinnollisen hässäkän ja estää kuntien sekä TE-hallinnon voimavarojen yhdistämisen. Kuntaliitto vaatii, että työllisyyskokeiluja jatketaan ja toimintamallit vakinaistetaan lainsäädäntömuutoksin osaksi kasvupalvelujen allianssimallia. Se tukisi entisestään myös työttömien mahdollisuuksia aktiivisuusehdon kartuttamiseen, huomauttaa Kuntaliiton varatoimitusjohtaja Timo Reina.
Opetustoimen alueellista tasa-arvoa ratkottiin pikkusummilla huomioimatta valtionosuusleikkauksia
Kuntaliitto on pettynyt siihen, että alueellista tasa-arvoa tai kannustinongelmia lähdettiin jälleen kerran ratkomaan varhaiskasvatuksessa muutaman miljoonan avustuksilla tai kokeiluilla, eikä kiinnitetty huomiota sektoria vaivaaviin mittaviin valtionosuusleikkauksiin.
- Samalla lukiokoulutusta uudistetaan, mutta uudistukseen varattu rahoitus on jäämässä vajaaksi. Sen sijaan muut kehysriihen esitykset toisen asteen opiskelijoiden oppimateriaalilisästä ja esimerkiksi ensimmäisen vieraan kielen aikaistamisesta ovat oikeansuuntaisia, arvioi Kuntaliiton opetus- ja kulttuuriyksikön johtaja Terhi Päivärinta.
On myönteistä, että kehysriihessä sitouduttiin arvioimaan tarkemmin maakunta- ja sote-uudistuksen vaikutukset kuntatalouteen kuntien ja valtion yhteistyönä. Arviointi on käynnistettävä välittömästi. Sitä ei voi jättää uudistusta koskevien lakien hyväksymisen jälkeiseen aikaan. Tarvittavia korjauksia sekä kuntien että maakuntien rahoituslainsäädäntöön on tehtävä sitä mukaan, kun niitä tulee esille muun muassa laskelmien tarkentuessa. Myös kuntien muutoskustannuksiin on varattava valtion rahoitusta.
- Kuntaliitto on huolissaan valtionosuusrahoituksen supistumisesta, mikä vaarantaa rahoitusperiaatteen toteutumista ja kuntien edellytyksiä peruspalvelujen turvaamiseen. Kehysriihessä linjatut valtionosuuden kannustinjärjestelmät uhkaavat lisätä kuntien rahoituspohjan epävakautta. Harkinnanvaraisen avustuksen palauttaminen on myönteistä ja auttaa pieneltä osaltaan kuntatalouden eriarvoisuuden hillinnässä, sanoo Kuntaliiton pääekonomisti Minna Punakallio.
Panostukset kuntien korjausvelkaan jäivät uupumaan
Kuntaliitto pitää myönteisenä linjausta, jonka mukaan muun muassa asemanseutujen valtion maita pyritään saamaan kaupunkikehitystä tukevan asuntotuotannon piiriin. Kuntien korjausvelan umpeen kuromiseen ja muun muassa terveiden tilojen edellyttämiin investointeihin tarvittavia valtion panostuksia ei kehysriihen linjauksiin näytä sisältyvän, mikä on valitettavaa.
- Kuntatalous on saavuttamassa sille asetetut rahoitusasematavoitteet pitkälti kuntien omien sopeutustoimien ja menokurin ansiosta. Kuntatalouden kestävyydestä on huolehdittava jatkossakin, muistuttaa Timo Reina.
Lisätietoja:
varatoimitusjohtaja Timo Reina, p. 040 555 8458, twitter: @timoreina
pääekonomisti Minna Punakallio p. 040 751 5175, twitter: @minnapunakallio
opetus- ja kulttuuriyksikön johtaja Terhi Päivärinta, p. 050 590 4796, twitter: @TerhiPaivarinta
![](/sites/default/files/styles/expert_page/public/media/image/Kuntamarkkinat-2024.png?itok=EqLKYFBo)
Kuntamarkkinat 18.-19.9.2024!
Kuntamarkkinat tarjoaa vuosittain kahden päivän ajaksi monipuolista ja ajankohtaista tietoa. Kuntamarkkinat on ideoita pulppuava julkisen sektorin vuoden suurin foorumi, joka järjestetään Kuntatalolla Helsingissä.