![](/sites/default/files/styles/narrow_content_width/public/media/image/MicrosoftTeams-image%20%28129%29.png?itok=2bySwD0E)
Benjamin Strandbergin blogi 20.3.2024
Poikkeukselliset verohännät siivittävät kuntatalouden hyviin tuloksiin 2023
![](/sites/default/files/styles/narrow_content_width/public/media/image/MicrosoftTeams-image%20%28129%29.png?itok=2bySwD0E)
Viime vuosi oli monella tapaa historiallinen kuntataloudessa. Kuntatalouden tulos jäi selvästi plusmerkkiseksi, tilinpäätösarviotietojen mukaan noin 1,8 miljardia euroa. Kuntien hyvät tulokset selittyivät suurilta osin poikkeuserillä, erityisesti vanhojen verovuosien paljon puhutuilla nk. ”verohännillä”.
Verohännät ovat viime vuonna kertyneitä kunnallis- ja yhteisöverotuloja, jotka maksuunpantiin sote-uudistusta edeltävillä korkeimmilla tuloveroprosenteilla ja yhteisöveron jako-osuuksilla. Näiden vanhojen verovuosien vaikutus kuntien verokertymiin kalenterivuonna 2023 oli merkittävä. Puhutaan noin 1,3–1,4 miljardin euron ”kertaerästä” kuntien verotuloissa. Kyseessä on arvio, jossa kyseiset verotulot viime kalenterivuodelta ovat muokattu verovuoden 2023 verotuloiksi. Siten vanhojen verovuosien toteutuneiden verokertymien erotus muokattuun ”nykytilan” verokertymään muodostaa arvioidun verohännän.
Kuva 1. Verohännät muodostuivat pääosin heti alkuvuonna 2023.
Vanhojen verovuosien ”hännät” muodostuivat pääosin heti alkuvuonna 2023. Joulukuussa 2022 maksetut kunnallisverot maksuunpantiin vielä vanhoilla korkeammilla kuntien tuloveroprosenteilla, mutta kertyivät kunnille viime vuoden tammikuussa. Alkuvuonna 2023 kertyi myös huomattava määrä kunnallis- ja yhteisöveron lisäennakoita ja jäännösveroja verovuodelta 2022. Näiden lisäksi viime vuonna kertyi myös muita jäännösveroja, jotka omalta osaltaan kasvattivat verohäntää. Verohäntien vaikutus verokertymiin käytännössä poistui heti kuluvana vuonna. Kuntaliitto on tehnyt kuntakohtaisisen arviolaskelman viime vuoden kunnallis- ja yhteisöveron verohännistä. Arviolaskelma päivitetään tarpeen mukaan kevään aikana.
Veroennusteet vuodelle 2023 osuivat verrattain hyvin
Talouden ja erityisesti verotulojen ennustaminen on tunnetusti haastavaa. Epävarmuus on lisääntynyt viime vuosina. Koko 2020-lukua on varjostanut erinäiset kriisit, jotka ovat omalta osaltaan lisänneet ennustamisen vaikeuskerrointa. Yleisesti ottaen voidaan todeta, että ennustelaitosten ennusteet olivat koronavuosina liian varovaiset. Talousennusteisiin liittyi hyvin paljon epävarmuutta, eihän nykymaailmaa ollut koskaan aikaisemmin kohdannut vastaavanlainen pandemia. Näin ollen myös kuntien verotuloennusteet olivat toteutuneita verokertymiä synkempiä. Mutta hyvä että meni niin päin!
Kuntien verotulojen arviointi vuodelle 2023 onnistui soteuudistus sekä talouteen liittyvät muut epävarmuudet huomioiden verrattain hyvin. Verotuloennuste oli silti hieman pessimistinen. Ennustettua paremmat verokertymät selittivät osin palkkojen sopimusratkaisut, joka siten paransi palkkatuloja ja siten kunnallisveron kertymää.
Valmistuva verotus 2023 on erityisen mielenkiintoinen
Kuluva vuosi on verotulojen osalta taas historiallinen. Vanhojen verovuosien vaikutus kunnallis- yhteisöverotuloihin poistuu ja kuntien verotulokertymä ”normalisoituu” uudelle tasolle. Suuri mielenkiinto kohdistuu nyt valmistuvaan verotukseen 2023. Kuntien tuloveroprosenttien ja yhteisöveron jako-osuuden leikkausten takia kuntien kyseiset verotulot valmistuvat nyt huomattavasti aiempaa pienempinä.
Soteuudistuksen yhteydessä valtion- ja kunnallisverotuksen veropohjat yhdistettiin. Yhdistäminen kuulostaa dramaattisemmalta, mitä se käytännössä on. Muutos tarkoittaa lyhyesti sitä, että tulosta tehtävät vähennykset myönnetään samoin perustein ja samansuuruisena sekä valtionverotuksessa että kunnallisverotuksessa. Valtion- ja kunnallisverotuksen eläketulovähennykset yhdistettiin yhdeksi eläketulovähennykseksi, joka myönnetään samansuuruisena valtion- ja kunnallisverotuksessa. Myös kunnallisverotuksen perusvähennys, ansiotulovähennys ja opintorahavähennys myönnetään nyt samoin perustein myös valtionverotuksessa.
Suurempi euromääräinen muutos liittyy verosta tehtäviin vähennyksiin. Kyseiset vähennykset tehdään ensisijaisesti valtion tuloverosta. Siltä osin kuin vähennys ylittää ansiotulosta valtiolle suoritettavan tuloveron määrän, se tehdään kunnallisverosta, sairausvakuutuksen sairaanhoitomaksusta ja kirkollisverosta näiden verojen suhteessa. Sote-uudistuksessa valtion tulovero kasvoi, minkä vuoksi työtulovähennyksen taso vastaavasti pieneneni huomattavasti muilla veronsaajilla. Tämän seurauksena kunnallisverotuksen efektiivisyys parani aiemmasta.
Kuva 2. Kunnallisveron ja efektiivisen veroasteen muodostuminen verovuonna 2022. Soten myötä 2023 veropohjat yhdistettiin, keskimääräinen tuloveroprosentti aleni noin 7,36 %:iin ja verosta tehtäviä vähennyksiä siirtyi suurelta osin valtionverotukseen tehtäväksi.
Kesäkuun lopussa Verohallinto julkaisee ensimmäiset ennakkotiedot verovuodesta 2023. Silloin tiedetään paremmin, miten hyvin viime vuonna tehdyt arviot maksettavasta kunnallisverosta onnistuivat. Verotus 2023 valmistuu lokakuun lopussa ja yksityiskohtaiset tilastotiedot julkaistaan Verohallinnon tilastotietokantaan loppuvuodesta.
Tulevien vuosien näkymät sumeat
Julkista taloutta kuvastaa tällä hetkellä yleinen epävarmuus. Taantuman odotetaan syventyvän kuluvana vuonna. Viime aikoina on muun muassa kantautunut huonoja uutisia liittyen erityisesti rakennusalan konkursseihin. Viimeisimpänä huolenaiheena ovat mittavat lakot, joilla väistämättä tulee olemaan negatiivisia vaikutuksia myös verokertymiin. Erityisesti jos lakot pitkittyvät ja vaikuttavat palkansaajiin. Toisaalta eri ennustelaitosten viimeisimmät ennusteet povaavat keskimäärin vajaan kahden prosentin BKT:n kasvua ensi vuodelle. Kuntaliitto päivittää seuraavan veroennustekehikon huhtikuun lopulla samaan aikaan, kun kevään Kuntatalousohjelma julkistetaan. Ennusteen perustana on tällöin valtionvarainministeriön viimeisin päivitetty ennuste kuntien verotuloista.
Verouudistukset eivät suinkaan päättyneet sote-uudistukseen. Ensi vuonna kaivoksien sijaintikunnat saavat osuuden kaivosmineraaliverosta ja vuonna 2026 kiinteistöveron arvostamisuudistus odotetaan astuvan voimaan. Kuntaliitto pyrkii parhaan tiedon mukaan avustamaan kuntia arvioimaan verotulojaan myös näissä uudistuksissa. Kuntaliiton veroennustekehikon tarkoitus on myös avustaa kuntia tekemään mahdollisimman hyviä arvioita verotuloistaan. Huhtikuun lopussa tosiaan nähdään taas mihin suuntaan veroennusteet muuttuvat.
Kuntaliiton arviolaskelma kuntakohtaisista verohännistä (Excel-tiedosto)