![Benjamin Strandberg Benjamin Strandberg](/sites/default/files/styles/medium_cropped/public/media/profile_pictures/StranBe.jpeg?itok=MOeuk11V)
- kuntien verorahoitus ja verotuloennusteet
- kuntatalouden ruotsinkielinen palvelu
- talouden ohjaus ja taloustilastot
Hallitus päätti budjettiriihessä veronkevennyksistä, jotka toteutetaan ansiotuloperusteiden indeksitarkistuksena ja työnverotuksen keventämisenä. Kyseiset veronkevennykset vähentävät verotuloja yhteensä noin 270 miljoonalla eurolla, josta 182 miljoonaa euroa kohdistuu kunnallisveroon.
Käytännössä veronkevennykset toteutetaan korottamalla progressiivisen tuloveroasteikon kaikkia tulorajoja sekä kasvattamalla työtulovähennyksen ja perusvähennyksen enimmäismäärää. Tuloveroasteikon muutoksen johdosta kuntien verotulojen arvioidaan jäävän 51 miljoonaa euroa alhaisemmiksi, kun verosta tehtäviä vähennyksiä (työtulovähennys 48 milj. € ja alijäämä hyvitys 3 milj. €) siirtyy tehtäväksi aiempaa enemmän kunnallisverosta. Työtulovähennyksen korotus taas vähentää kuntien verotuloja 115 miljoonalla eurolla ja perusvähennyksen enimmäismäärän korotus 16 miljoonalla eurolla. Täten budjettiriihessä päätetyt veronkevennykset alentavat kuntien verotuloja arviolta 182 miljoonalla eurolla. Aiempien päätösten perusteella kunnallisveroon kohdistuu asuntolainojen korkovähennysoikeuden rajaaminen entisestään (+13 milj. €) sekä lapsivähennyksen voimassaolon päättyminen vuoden 2017 lopussa (+38 milj. €). Nämä toimenpiteet lisäävät kuntien verotuloja ja otetaan myös huomioon veroperustemuutoksia kompensoitaessa. Täten veroperustemuutosten perusteella kunnille valtionosuuksien lisänä kompensoitavaksi määräksi muodostuu 131 miljoonaa euroa.
Kilpailukykysopimuksessa sovittiin erinäisistä palkansaajien maksuihin liittyvistä muutoksista vuosina 2017–2020. Maksujen muutokset alentavat kunnallisverotuloja vuonna 2018 reilulla 100 miljoonalla eurolla vuoteen 2017 verrattuna. Näiltä osin veromenetyksiä hallitus ei kompensoi (kuten ei tehnyt vuoden 2017 osaltakaan).
Varhaiskasvatusmaksujen alentamista kompensoidaan kunnille yhteisöveron jako-osuutta korottamalla
Hallitus on päättänyt varhaiskasvatusmaksujen alentamisesta vuodesta 2018 lähtien. Tästä kunnille aiheutuvia tulonmenetyksiä ja lisäkustannuksia on päätetty kompensoida kunnille yhteensä 110 miljoonan euron edestä. Kompensaatio jakaantuu 3 osaan, joista suurimman muodostaa kuntien yhteisöveron jako-osuuden korottaminen 60 miljoonan euron edestä. Loppuosa kompensaatiosta toteutetaan korottamalla kiinteistöveroprosenttien alarajoja 25 miljoonan euron edestä ja korottamalla valtionosuuksia 25 miljoonalla eurolla.
Kompensaation johdosta kuntien yhteisöveron ryhmäosuutta esitetään korotettavaksi 1,01 prosenttiyksikköä 30,34 prosentista 31,35 prosenttiin.
Kuntamarkkinat tarjoaa vuosittain kahden päivän ajaksi monipuolista ja ajankohtaista tietoa. Kuntamarkkinat on ideoita pulppuava julkisen sektorin vuoden suurin foorumi, joka järjestetään Kuntatalolla Helsingissä.